Iranska flaggor från tiden före revolutionen 1979, med ett solgult lejon, vajar över hela Götaplatsen. Salome Jemejam står nedanför scenen med en docka som ser ut som landets ledare Ali Khamenei. Röd färg i det vita skägget. Symboliken går inte att ta fel på: regimen dödar våra barn.
Han och maken Farhad Jemejam har bott i Sverige i 34 år.
– Vi ville inte stanna kvar efter revolutionen, säger han.
Solidariteten med människorna i det gamla hemlandet är stark. Varje lördag demonstrerar exiliranier och andra som sympatiserar med deras sak på Götaplatsen. Salome och Farhad Jemejam har stått här varje vecka.
– Även om vi har bott här länge så vill vi att det ska bli fritt i vårt land, säger Farhad Jemejam.
– Regimen dödar oskyldiga. Vi vill visa att vi stöttar alla som kämpar, säger Salome Jemejam.
Protester mot polisvåld
Den 16 september dog 22-åriga Mahsa Amini efter det att hon tagits i förvar av Irans moralpolis för påstått brott mot landets klädkod. Enligt myndigheterna dog hon av sjukdom, men de anhöriga är övertygade om att hon dog till följd av polisvåld.
Hennes dödsfall blev starten på en våg av protester och demonstrationer över hela landet. Regimen har slagit tillbaka med full kraft. Enligt FN har minst 14 000 demonstranter gripits av säkerhetsstyrkorna. Minst 300 personer, däribland minst 40 barn, har dött och enligt Human Rights Watch har minst sex demonstranter dömts till döden.
I veckan har det rapporterats om brutalt våld i landets kurdiska delar. Samtidigt har pressen från omvärlden ökat. FN:s råd för mänskliga rättigheter hade tidigare i veckan en specialsession som fokuserade på ansvarsutkrävande. Den mynnade ut i ett beslut om att upprätta en undersökningskommission för att utreda brott mot mänskliga rättigheter under demonstrationerna.
Enade i kampen mot regimen
Parvin Rahsipar står på scenen på Götaplatsen med en traditionell folkdräkt från norra Iran, för att illustrera att det finns många olika folkgrupper i landet – och visa att de är enade i kampen mot regimen.
Hon säger att det är viktigt att de är en röst för alla de människor i Iran som lever under regimens förtryck.
– Det är jätteviktigt att vi gör det här och att ambassaden ser vad som händer.
Från scenen hörs budskapet att den svenska regeringen borde göra mer.
Men situationen i Iran står redan högt upp på regeringens dagordning, säger Tobias Billström (M) till GP.
– Regeringen ser väldigt allvarligt på situationen i Iran och Sverige och EU har uttryckt ett tydligt stöd för de iranier, inte minst kvinnor och flickor, som demonstrerar för sina mänskliga rättigheter, säger han.
Har fördömt övervåldet
– Vi har fördömt det övervåld som iranska myndigheter har brukat och inte minst sagt att de som är skyldiga till Mahsa Aminis död hålls ansvariga.
![Utrikesminister Tobias Billström (M) träffade nyligen Irans utrikesminister för att framföra Sveriges syn på situationen i Iran.](/images/article/715820b2-5273-4da3-aa10-51519d0a6d76/images/15DzIviVnQ0GbqvNDwQPuotz9NiLQ-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Tobias Billström säger att Sverige verkat för att frågan om situationen i Iran ska lyftas som en egen punkt på dagordningen i nästa utrikesministerråd, som äger rum den 12 december. Han ser också FN-resolutionen om att upprätta en undersökningskommission som en viktig signal.
– Den antogs med mycket starkt stöd, så det visar ju att omvärlden delar synen att situationen i Iran är väldigt allvarlig.
Träffade Irans utrikesminister
För ett par veckor sedan, den 11 november, träffade Tobias Billström dessutom Irans utrikesminister för att lyfta Sveriges syn på situationen i landet.
– I det samtalet framförde jag regeringens väl kända oro och att vi ser att det våld som brukas är enormt kraftigt och brutalt. Vi har också framfört att det för svenskt vidkommande är en fråga som påverkar våra relationer med Iran.
Under demonstrationen på Götaplatsen restes också krav på att Sverige ska bryta förbindelserna med den iranska regimen. Men det är inte aktuellt, säger Tobias Billström.
– Det centrala är att vi har också konsulära fall, alltså som berör människor som sitter frihetsberövade. Som stat måste vi tillvarata deras intresse och för att göra det måste vi ha diplomatiska kanaler öppna. Men mitt intryck är att jag var såpass tydlig att det inte kan ha missförståtts var vi står i de här frågorna.
Mot bakgrund av det, hur ser du på de här uppmaningarna från demonstranterna om att regeringen måste göra mer?
– Sverige har en stor iransk diaspora och det är naturligt att många känner oro för släkt och vänner som befinner sig i Iran. Men det viktigaste vi kan göra är att i EU samla så stort stöd som möjligt för att hålla frågan högt upp på dagordningen.
LÄS MER:Iran fnyser åt FN-förslag om utredning
LÄS MER:Uppgifter: Nya dödsoffer i protesterna i Iran
LÄS MER:Hopp om revolution sjuder i Iran