De sexbenta insekterna med vingar heter harkrankar, men kallas kanske oftare i folkmun "pappa långben", och syns ofta under sommarmånaderna. Just nu har en del av dem parningssäsong och det verkar krylla av harkrankar i Göteborgsområdet, om man ska tro inlägg på sociala medier.
Maja Sandrén är en av dem vars hem har besökts av harkrankar. Hon menar att de har varit många på plats under hela sommaren, men att antalet "pappa långben" toppades under onsdagen.
– Jag blev så chockad när de var typ tolv stycken hemma hos mig.
Hon ska både ha sett att flera har lagt upp bilder eller filmer på harkrankar på Twitter och pratat med personer som har märkt av dem i Göteborg.
– Jag har pratat med flera som har undrat var alla kommer ifrån. Det känns som det har varit jättemånga runt i Göteborg den senaste veckan.
![Maja Sandrén, som har sett många harkrankar i sitt hem i Kungsbacka den senaste tiden.](/images/article/a2ecf1c9-435a-4e25-88f7-14d685385bff/images/024MTgibHDdF4xURhXde6UluoecU-SQUARE.jpg?width=3840&quality=75)
Görs inga mätningar
Anders Lindström, insektsforskare på statens veterinärmedicinska anstalt, har inte hört talas om att det skulle röra sig om några extrema mängder harkrankar i Göteborgstrakten.
– Det görs ju inga mätningar, om folk uppfattar att det är mycket harkrankar, så är det kanske det.
Men det är alltså parningssäsong för harkrankar i nuläget.
– Ja, en del harkrankar parar sig just nu, menar han.
Att insekterna främst syns under sommarmånaderna har sin naturliga förklaring i att många av arternas livscyklar innebär att de övervintrar som ägg och sedan kläcks och blir till fullvuxna insekter under årets varmare period.
För de flesta harkrankar är dock underbart kort och deras livslängd som fullvuxna insekter sträcker sig oftast bara några dagar, beroende på när de har fullbordat sitt mål att para sig med någon av motsatt kön.
Hundratals sorter
Harkrankar är inte en specifik djurart, utan inom begreppet finns det i sin tur flera hundratals grupperingar, med olika livscyklar och preferenser.
– Det finns arter där larverna går i gräsmattor, arter som går i murknande ved och en del som lever i vatten, säger Anders Lindström.
Gemensamt för dem är dock att de frodas bäst i samma klimat.
– Som alla insekter vill de ha varmt och fuktigt, det är det optimala för in princip alla, uppger han.
Likt många andra insekter har harkrankarna inte heller någon större aptit när de väl kommer till vuxenstadiet.
– Många av dem äter ingenting alls som vuxna. De äter i larvstadiet och så lagrar de fett och lever bara några få dagar på det här fettet och parar sig sedan, berättar Anders Lindström.
Söker sig till ljus
De flesta har kanske märkt att harkrankar tycks söka sig till ljuset. Att de gärna kommer på besök när det är mörkt utomhus och lampan i bostaden tänd. Enligt Anders Lindström rör det sig om en form av orientering, för att hitta en partner att para sig med.
– De är ju praktiskt, om alla söker sig mot ljuset så ökar ju chansen att man träffar en harkranka av motsatt kön, menar han.
Ett annat fenomen tycks vara att de söker sig uppåt.
– Om väggarna är i vägen provar de att flyga uppåt och i en skog funkar ju det, men det går ju sämre i en bostad.
Suger inte blod
Men till skillnad från vissa andra insektstyper suger varken harkrankar blod eller sticker på huden. De är helt ofarliga för människor och kanske verkar mer skrämmande än vad de är.
– Om det är mörkt och man står vid en lampa och en harkranka kommer flygande och sätter sig någonstans, kan man säkert uppleva att de är ute efter en, men de äter inget på en så att säga, menar Anders Lindström.