Utrikesminister Tobias Billström (M) hade ett "väldigt bra samtal" med sin turkiske kollega Mevlüt Cavusoglu i samband med Natos utrikesministermöte i Bryssel på tisdagen.
– Det var tydligt och klart var vi står någonstans, men det blev också väldigt tydligt att den lagstiftningsprodukt som träder i kraft den 1 juni – som innebär att vi kraftfullt inskränker möjligheten för terroristorganisationer att kunna verka i Sverige och också finansiera sig – att den är väldigt viktig för Turkiet. Det var ett angeläget och tydligt besked. Vi är på rätt väg, säger Billström efteråt.
Om det räcker för att Turkiet ska kunna säga ja till Sveriges Natomedlemskap återstår dock att se. Billström hoppas, men kan inte hänvisa till några turkiska garantier.
Ont om tid?
Billström ska under onsdagen även träffa Ungerns utrikesminister Peter Szijjarto för att diskutera Ungerns fortsatta väntan med att säga ja till Sverige.
Målet är fortfarande att Sverige ska vara medlem i Nato i tid till toppmötet i Vilnius i mitten av juli. Om det kan hinnas med rent tidsmässigt är emellertid oklart med tanke på att Turkiets parlament ombildas efter valet den 14 maj och att Ungerns parlament går på sommarlov i mitten av juni.
Ingen fara, tycker Billström.
– Det går alltid att få ett ställningstagande i ett parlament om det verkligen krävs. Det kan vi även göra i den svenska riksdagen som kan kallas in efter det att man formellt har tagit sommaruppehåll, säger utrikesministern.
Koranbränning
Han är samtidigt försiktig i sina kommentarer om eventuella konsekvenser för Natoprocessen av utslaget från förvaltningsrätten i Stockholm, om att polisen gjorde fel som stoppade koranbränningar tidigare i år.
– Det är ingen hemlighet att den svenska regeringen tycker att det är viktigt med yttrandefrihet, det är en princip som vi står upp för. Samtidigt kan man hålla två saker i huvudet samtidigt – nämligen att det är olämpligt att genomföra något liknande som den här koranbränningen, säger Billström.
TT: I Finland har man en lag om trosfrid för att stoppa till exempel koranbränningar. Är det något du skulle vilja se i Sverige också?
– Nej, det är inte aktuellt. Jag vill också understryka att i det memorandum som vi undertecknade med Turkiet (om Natoprocessen) står det ingenting nämnt om religion, ingenting om den typen av frågor. Vi har för avsikt att göra det vi har åtagit oss inom ramen för memorandumet. Men varken mer eller mindre, säger utrikesministern i Bryssel.
Fakta: Sveriges väg mot Nato
Sverige ansökte om medlemskap i Nato, parallellt med Finland, den 18 maj 2022. Turkiet sade inledningsvis nej, men nådde två veckor senare ändå en överenskommelse med Sverige och Finland om åtgärder för att komma fram till ett klartecken. Där ingår bland annat samarbete kring hot mot Turkiets nationella säkerhet, fördömande av terroristorganisationer och borttagande av vapenembargon.
Den 5 juli 2022 fick Sverige och Finland formellt status som blivande medlemmar, "invitees" på engelska. Redan samma dag bekräftades några av de första ratifikationerna av medlemskapen, som från bland andra Norge, Danmark och Island gjorts redan på förhand i juni.
För Finland avslutades processen på tisdagen då medlemskapet blev helt klart sedan Ungern och Turkiet i förra veckan blivit de sista Natoländerna att ratificera.
För Sverige har just nu 29 av 31 länder ratificerat – sedan det nyanslutna Finland på tisdagen omedelbart lämnat in sin formella ratifikation av Sverige.