Larmet kom på 1970-talet. Människans användning av freon i kylskåp och sprejflaskor riskerade att tunna ut ozonlagret som skyddar mot solens UV-strålning. För att begränsa användningen av freon skrevs Montrealprotokollet under 1987.
Nästan tre årtionden senare beskriver forskare insatserna för att rädda ozonskiktet som en "stor global framgång". Koncentrationerna av klorfluorkolväten (HCFC), en annan skadlig gas som gör hål i ozonskiktet, nådde sin topp 2021 och har minskat sedan dess – fem år tidigare än väntat, enligt en studie som publicerats i tidskriften Nature Climate Change.
"Framgångsrikt"
Även om minskningen mellan 2021 och 2023 var mindre än 1 procent pekar forskarna på att HCFC-nivåerna går i rätt riktning. Många av de långlivade ämnen som bryter ned ozonet är också kraftfulla växthusgaser som värmer planeten – så om de minskar bromsar det också klimatförändringarna, framhåller forskarna.
– Resultaten understryker vikten av att upprätta och följa internationella protokoll, säger huvudförfattaren Luke Western från University of Bristol.
Vid Chalmers tekniska högskola genomförs sedan 30 år tillbaka infraröda spektroskopiska mätningar av solen. Utifrån dessa går det att beräkna halten av olika ämnen i atmosfären.
“Vi har sett att koncentrationen av HCFC-22 (den vanligaste HCFC) har börjat stabilisera sig i hela atmosfären (inklusive den övre), vilket bekräftar förloppet som Wester et al. rapporterar om i Nature-artikeln”, skriver professor Johan Mellqvist i en kommentar till TT.
Han håller med om att “Montrealprotokollet varit väldigt framgångsrikt”.
HCFC är mindre dåligt för ozonskiktet än förbjudna freoner men kan ändå orsaka skador. Världen har därför enats om att överge även dessa kemikalier.
De har i sin tur ersatts med bland annat vätefluorkolföreningar (HFC) – som skonar ozonlagret men i stället bidrar till stigande temperaturer. Trots att ett avtal skrevs under 2016 för att minska användningen används HFC fortfarande i en rad produkter.
Tuffare kamp
En större nöt att knäcka kommer vara att överge klimatskadliga fossila bränslen, enligt Western. Montrealprotokollet påverkade en relativt liten industri och krävde bara att företag ändrade sina produkter – inte hela verksamheten.
– På ett sätt är det nu en större best som måste besegras, säger Western till The Washington Post om kampen mot klimatförändringarna.
Fakta: Montrealprotokollet
Skrevs under 1987 för begränsad användning och utsläpp av substanser, i första hand freoner och haloner, som skadar ozonskiktet i stratosfären. Har ratificerats av 197 stater samt EU (2023). Villkoren har skärpts efter hand.
Tack vare att de globala utsläppen av ozonnedbrytande kemikalier minskat till följd av Montrealprotokollet har ökningen av atmosfärshalterna avstannat och för vissa ämnen börjat minska. Ozonhålet över Antarktis kommer dock troligen att finnas kvar till efter cirka 2050.
Källa: Nationalencyklopedin