Barn under 18 år utvecklas hela tiden: kroppsligt, kognitivt och socialt.
Anna Lundh, överläkare inom barn- och ungdomspsykiatrin (bup) i Region Stockholm och medicine doktor i barnpsykiatri vid Karolinska institutet, betonar att det är väsentligt att den här utvecklingen får fortsätta.
– Avbrott i utvecklingen och påverkad vardagsfunktion är kopplat till negativa utfall i vuxen ålder, säger hon.
Ett barn som utsätts för överkrav – där det krävs mer än vad barnet klarar av – riskerar att drabbas av symtom. Det kan exempelvis handla om att barnet inte klarar sin skolgång, samtidigt som det inte finns möjlighet att anpassa undervisningen, säger Anna Lundh.
– Man får en påverkad självkänsla, och känner att man inte duger. Det i sin tur leder till ökad stress, sömnstörning, ångest och depression.
Riskerar att bli "hemmasittare"
Just nu står 24 700 barn i kö till bup för ett första besök, utredning eller behandling.
För barn som får vänta i en kö till bup kan skolan ofta bli lidande. Barnen riskerar att bli så kallade "hemmasittare".
– De akuta riskerna är att man inte klarar skolan, och att man kommer ifrån kompisarna. Man utvecklar en bristande tillit till att det finns hjälp att få och tappar förtroendet för att vuxna kan hjälpa en, säger Anna Lundh.
Sjukskrivna föräldrar
På längre sikt kan avbrott i barns utveckling och påverkad vardagsfunktion ge en ökad risk för psykiatrisk sjuklighet och missbruk, förklarar Anna Lundh.
– Har man symtom som gör att man inte fungerar och fastnar i en vårdkö är det en risk för alla barn och ungdomar som hamnar där, säger Anna Lundh.
Ofta påverkas hela familjen av att barnet drabbas av psykisk ohälsa och inte får hjälp.
– Familjen har ett stort lidande och föräldrar kan bli sjukskrivna. Det blir stora ingrepp i familjers liv, säger Anna Lundh.
![Anna Lundh, överläkare vid bup Fou-centrum och medicine doktor i barnpsykiatri vid Karolinska institutet.](/images/article/da60d568-2a26-57ce-aad5-674b068a5088/images/1cuk--fp-fS1lHEUK57A6rA2VxNo-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Fakta: Psykisk ohälsa bland unga
Mer än tre av fyra unga mellan 16–29 år uppger att de har ett gott psykiskt välbefinnande.
73 procent av tjejerna och 46 procent av killarna uppger att de har besvär av ängslan, oro eller ångest.
39 procent i samma åldersgrupp säger att de har besvär med sömnen, och 27 procent säger att de känner sig stressade.
16 procent av de unga bedöms ha en allvarlig psykisk påfrestning. Måttet indikerar hur stor andel av befolkningen som kan ha ett psykiatriskt tillstånd.
Källa: Folkhälsomyndighetens nationella folkhälsoenkät 2022.