– Jag tror att det är för att igelkotten är ett älskat djur, men också ett saknat djur i många delar av landet, säger Jessica Ångström, djur- och naturexpert hos WWF som håller i igelkottsräkningen.
Till skillnad från många andra vilda djur drar sig inte igelkottar för att leva nära inpå människor och de tackar inte nej till att bli matade, med till exempel kattmat.
– Det är lite som småfåglar som kommer till våra fågelbord – de djur vi kan få en relation till, de skapar också engagemang.
Forskning saknas
Igelkotten är på tillbakagång. Enligt SLU Artdatabanken kan antalet igelkottar ha minskat med hela 40 procent på tolv år, en siffra som dock är baserad på relativt få observationer. Sedan 2020 är arten rödlistad, vilket betyder att den är "nära hotad".
Igelkottsräkningen, som pågår fram till och med söndag, är den första i sitt slag och del av ett fyraårigt projekt. Den som vill bidra kan anmäla sig hos WWF.
– Vi har inte jättemycket kunskap om igelkotten, varken när det gäller statistik eller forskning. Att använda sig av medborgarforskning är ett fantastiskt sätt att få in mycket statistik, men också att öka kunskapen om vad igelkottar behöver, säger Jessica Ångström.
Stökiga hörnor
Den som har egen trädgård kan gärna låta den vara lite vild, om igelkotten får välja.
– Spara lite skräpiga och stökiga hörn med löv- och rishögar. Det ger bomaterial och ställen att söka skydd på, men det gynnar också en massa nedbrytande insekter, som tvestjärtar, skalbaggar, maskar och sniglar – allt det där som igelkotten behöver.
Kanske sätter igelkotten också i sig en och annan mördarsnigel.
– Jag tror nog att den kan äta mördarsniglar, men det kanske inte är favoritmaten. Om man matar igelkottarna med smaskig kattmat kommer de nog att välja kattmaten framför mördarsniglar, säger Jessica Ångström.
Fakta: Okänd orsak till tillbakagången
Igelkotten är rödlistad och har status som "nära hotad". Vad som ligger bakom minskningen på senare år är okänt. Några hypoteser:
Att landskapet förändrats så att miljöer som är gynnsamma för igelkottar blivit ovanligare, till exempel gräsmarker där det också finns täta buskage, snår och lövträd.
Att igelkottar drabbas av en hittills okänd sjukdom.
Att de påverkas av miljögifter och bekämpningsmedel, som till exempel råttgift.
Många igelkottar dör också i trafiken.
Igelkottarna har också naturliga fiender i form av grävlingar och berguvar.
Källa: SLU Artdatabanken och WWF