Sveriges territoriella utsläpp uppgick förra året till 44,2 miljoner ton koldioxidekvivalenter, enligt preliminär statistik från Naturvårdsverket. Det motsvarar en minskning med runt en miljon ton – eller två procent – jämfört med året före.
Industrin står för runt hälften av nedgången, framförallt på grund av minskad produktion till följd av lågkonjunkturen.
Inom el- och fjärrvärmesektorn var minskningen 0,3 miljoner ton koldioxidekvivalenter.
– En orsak är att den fossilbaserade elproduktionen minskade, delvis på grund av lägre elpriser som minskade lönsamheten, säger klimatanalytikern Frida Löfström.
Arbetsmaskiner ökar
Utsläppen från arbetsmaskiner ökade.
– Den främsta orsaken är att mängden inblandning av biobränslen har minskat för diesel under 2023. Men det beror också på ett ökat antal arbetsmaskiner inom industrin, säger Löfström.
2022 bidrog minskningen från inrikes transporter och arbetsmaskiner till att kurvan för de svenska utsläppen pekade brantare nedåt än väntat. Men 2023 bromsade takten i utsläppsminskningen in.
En av orsakerna, enligt Naturvårdsverket, är inblandningen av biobränsle i drivmedel, den så kallade reduktionsplikten – trots att den låg på samma nivå 2022 och 2023.
– Leverantörerna kan uppfylla plikten på olika sätt vilket förklarar att användningen av biodrivmedel kan vara lägre än kraven ett visst år. Flexibiliteterna som finns har gjort att utsläppen minskat mindre än väntat för inrikes transporter och arbetsmaskiner.
Sammantaget minskade dock utsläppen från inrikes transporter med en procent jämfört med 2022. Andelen biodrivmedel minskade i diesel men ökade i bensin. Det gjorde att utsläppen från lastbilar ökade förra året, trots minskad trafik.
Utsläppen från personbilar minskade däremot med runt 2 procent. Förutom en högre andel biobränsle i bensin kan det förklaras med ökad elektrifiering, enligt Naturvårdsverket.
Ökade utsläpp
Vid årsskiftet sänkte regeringen reduktionsplikten för bensin och diesel kraftigt.
– Vi väntar oss att utsläppen kommer att öka från inrikes transporter till följd av det. Om inte det kompenseras av andra faktorer kan takten i utsläppsminskningen bromsa in ytterligare, säger Löfström.
2045 ska Sverige inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Nu har de minskat med 38 procent jämfört med 1990.