I 76 länder runtom i världen är val inplanerade 2024. Det är fler än någonsin under ett och samma år i historien, enligt en beräkning som tidskriften The Economist gjort. Då räknas även regionala val in.
Om det intensiva valåret är en höjdpunkt för demokratin är dock oklart. Många av länderna är stabila demokratier, men andra bedöms inte uppfylla kriterierna för att hålla fria och oberoende val.
71 av valländerna ingår i en demokratirankning som The Economist Intelligence Unit (EIU) gjort. Enligt den kommer fullt fria och oberoende val att hållas i 43 länder, varav 27 EU-länder.
De övriga 28 länderna uppfyller inte kraven för fullt demokratiska val. Vissa länder bedöms som bristfälliga demokratier, bland dem USA, Brasilien och Indien.
USA i fokus
Under året röstar människor i åtta av tio av världens mest befolkade länder – Bangladesh, Brasilien, Indien, Indonesien, Mexiko, Pakistan, Ryssland och USA.
Störst rubriker globalt spås presidentvalet i USA få. Det väntas bli en returmatch mellan Demokraternas Joe Biden och Republikanernas Donald Trump, båda förhållandevis impopulära. För expresident Trumps del präglas valrörelsen av inte mindre än fyra brottsåtal i amerikanska domstolar.
Vinner Trump står mycket på spel i världen: den kontroversielle kandidaten befaras ta USA ur Nato, överge Parisavtalet om klimatet och strypa stödet till Ukraina.
Indien och EU störst
Presidentvalet i Ryssland i mars bjuder inte på lika stor spänning. Utgången är given och valet väntas inte leda till några märkbara förändringar. Men ska den auktoritäre Vladimir Putin befästa sin ställning med stor marginal kan det kräva att han presenterar militära framgångar i Ukraina och hanterar kritiska anhöriga som vill ha hem sina söner från kriget.
Världens största val hålls i Indien. Omkring en miljard av befolkningen på 1,4 miljarder uppskattas vara röstberättigade, enligt The New Indian Express. Det utdragna valet väntas sätta premiärminister Narendra Modis hindunationalistiska politik på prov och hålls troligen i april–maj.
Ett vägval
Valet till Europaparlamentet hålls i juni och är världens näst största. 400 miljoner människor i 27 länder är röstberättigade.
Efter ett år med högerpopulistiska vindar står viktiga frågor som migration, kampen mot klimatförändringarna och stödet till Ukraina på spel. Om Donald Trump vinner valet i USA kan EU senare under året behöva ta klivet mot en tyngre roll på världsarenan, enligt bedömare.
Även lilla Taiwan, med knappa 24 miljoner invånare, bidrar till valspänningen i världen. Taiwan väljer i januari efterträdare till president Tsai Ing-Wen, vars regering Kina är starkt kritiskt till. Processen beskrivs som ett vägval när det gäller relationen till Kina och följs noga av USA.
![Människor köar till valbåsen i delstatsvalet i Chhattisgarh, Indien, i november. Arkivbild.](/images/article/c3b48f8b-2dde-59fc-ae10-7208b3b3e3c9/images/1wu2P7ltsuO1da8LnQkOmkAGN1kU-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
![Anhängare till Taiwans president Tsai Ing-Wen under ett valmöte i januari 2020. Arkivbild.](/images/article/c3b48f8b-2dde-59fc-ae10-7208b3b3e3c9/images/2oAka8WzXuowQaZkHmIuF87gfNOk-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Fakta: Andra val under 2024
Utöver Taiwan (13/1), Ryssland (17/3), Indien (april–maj), EU (6–9 juni) och USA (5/11) väntas bland annat följande länder hålla val under 2024:
Bangladesh 7/1: Parlamentsval
Finland 28/1: Presidentval
Pakistan 8/2: Parlamentsval
Indonesien 14/2: President- och parlamentsval
Litauen 12/5: Presidentval
Mexiko 2/6: President- och parlamentsval
Sydafrika: President- och parlamentsval i april
Moldavien: Presidentval
Venezuela: Presidentval
Storbritannien: Parlamentsval troligen under 2024
Källor: The Economist, Utrikespolitiska institutet med flera