EU-ledarna behövde inte lång tid för att ställa sig bakom avtalet som reglerar hur Storbritannien ska lämna EU.
– Toppmötet stöder den här överenskommelsen. Det verkar som om vi är inne på slutrakan, säger EU:s permanente rådsordförande Donald Tusk.
– Vi har ett avtal som gör att vi undviker kaos och en känsla av konflikt mellan Storbritannien och de kvarvarande länderna i EU.
Han hoppas nu att avtalet kan träda i kraft redan den 1 november. Samtidigt erkänner han att han känner en viss ledsamhet.
– I mitt hjärta kommer jag alltid att vara en "remainer". Vår dörr kommer alltid att stå öppen, hälsar Tusk till Storbritannien.
"Fantastiskt avtal"
Bara timmar innan EU-ledarna anlände till toppmötet i Bryssel kom beskedet om att det fanns ett färdigt avtal. Premiärminister Boris Johnson kallar avtalet "fantastiskt", även om han erkänner att vägen dit varit lång, smärtsam och splittrande.
– Den här uppgörelsen är väldigt bra för både EU och Storbritannien. Den är förnuftig och rättvis, säger Johnson.
Han upprepar i vanlig ordning att det nu är dags att uppfylla resultatet i folkomröstningen 2016.
– Det här är ett väldigt bra tillfälle för våra parlamentsledamöter i underhuset att uppfylla folkets vilja och få brexit genomfört. Det finns ingen anledning att försena det här. Vi bör gå vidare och få det här gjort till den 31 oktober, säger Johnson på sin presskonferens.
Gränsfråga löst
Den svåraste frågan att lösa har handlat om den framtida gränsen mellan Nordirland och Irland.
– Huvudförändringen jämfört med tidigare är att premiärminister Johnson accepterat att göra tullkontroller vid infarten till Nordirland. Det garanterar den inre marknadens integritet, konstaterar Tusk.
I den nya överenskommelsen ska Nordirland vara kvar i Storbritanniens tullområde, men också vara en "ingångspunkt" till EU:s inre marknad.
– För gods som ska vidare till EU:s inre marknad kommer Storbritannien att använda EU:s tariffer, säger EU:s chefsförhandlare Michel Barnier.
Han bekräftar också att det nordirländska regionala parlamentet – Stormont – får inflytande över processen.
– Fyra år efter att avtalet trätt i kraft kommer parlamentet i Nordirland att få avgöra, med enkel majoritet, om man vill vara kvar i systemet eller inte, säger Barnier.
Statsminister Stefan Löfven (S) välkomnar att det nu kan bli ett ordnat utträde för Storbritannien och att gränsfrågan på Irland har lösts.
– Det är väldigt viktigt att undvika en hård gräns på Irland, och samtidigt skydda EU:s inre marknad. För oss har det hela tiden varit avgörande att också lyssna på den irländska regeringen, och de står bakom den här lösningen, säger Löfven.
Avgörande möte
Även om EU-ledarna nu gett klartecken, så kan allt flyttas tillbaka till ruta ett igen i helgen. Underhuset är kallat till ett extrainsatt sammanträde på lördag för att rösta. Och det är långt i från självklart att det blir ett ja.
– Nu hoppas jag verkligen att mina parlamentskollegor i London samlar sig för att leverera brexit. Nu är det dags att få brexit gjort – och sedan jobba på att tillsammans bygga vårt framtida partnerskap, som jag tror kan bli väldigt framgångsrikt för både EU och Storbritannien, säger Johnson.
Men först måste han övertyga det nordirländska unionistpartiet DUP och de mest hårdföra brexitörerna i det egna Konservativa partiet
Och än så länge säger DUP hårdnackat nej.
"Vi anser att de här arrangemangen inte är i Nordirlands långsiktiga intresse", skriver partiet i ett uttalande.
"De här förslagen är inte till gagn för Nordirlands ekonomiska välstånd och de underminerar unionens integritet. De valda representanterna för Nordirland kommer inte att ha något att säga till om huruvida Nordirland ska ingå i de här arrangemangen eller inte", skriver DUP.
Sista chansen?
Även Labourledaren Jeremy Corbyn har uppmanat sitt partis parlamentsledamöter att rösta nej och säger att Johnsons överenskommelse är ännu sämre än den tidigare premiärministern Theresa Mays, som fick sitt förslag till avtal nedröstat tre gånger.
Om parlamentet röstar nej på lördag tror Stefan Löfven att det kan bli svårt att få tillbaka EU till förhandlingsbordet en gång till.
– Ska man säga nej en gång till, då ser det väldigt kärvt ut. Jag ska inte säga att det är kört för det, men alla inser att då blir det betydligt svårare – för vad ska nästa lösning vara? frågar han retoriskt.
Maria Davidsson/TT
Wiktor Nummelin/TT
![Jeremy Corbyn under Labours kongress i september.](/images/article/709b2633-5b4e-556f-8604-bd83b11d8f17/images/1LFI3iyIyfzhOzy6a_XvF2gt8nr8-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Storbritannien folkomröstade 2016 om sitt medlemskap i EU. Lämna-sidan vann med 52 procent mot 48 procent. Den 29 mars 2017 informerades EU formellt om det brittiska beslutet och förhandlingar inleddes om ett utträdesavtal.
Avtalet blev klart i november 2018 och har godkänts av kvarstannande EU-länders stats- och regeringschefer, samt den dåvarande brittiska regeringen under premiärminister Theresa May. Det brittiska underhuset har dock tre gånger om sagt nej till avtalet, vilket lett till att utträdesdatumet tills vidare skjutits upp till åtminstone den 31 oktober.
May tvingades avgå i somras och har ersatts av Boris Johnson, som utlovat att landet ska lämna EU när förlängningstiden går ut, oavsett om det då finns ett avtal eller inte. En majoritet i parlamentets underhus har dock drivit igenom lagstiftning som kräver en ytterligare förlängning till början av 2020, om inte underhuset dessförinnan godkänner antingen en uppgörelse eller ett utträde utan avtal.