Den väpnade konflikten har trappats upp dramatiskt sedan USA och försvarsalliansen Nato började dra tillbaka sina sista trupper i maj. Striderna mellan talibanrörelsen och den afghanska regimens säkerhetsstyrkor har ökat i intensitet de senaste dagarna, främst i de södra och västra delarna av landet.
Även i Kabul stiger spänningen efter att en bomb dödade minst åtta människor. Det är bara ett av flera blodiga dåd det senaste dygnet. Oron växer för att talibanerna ska inleda större militär offensiv även mot huvudstaden. Regeringen är nu under extrem press. En eskalering i Kabul vore alarmerade och ett existentiellt hot.
Så sent som på onsdagsmorgonen skedde en sprängning i Kabul. Både civila och en säkerhetsman ska enligt uppgift ha skadats. Detta kom bara timmar efter att en bilbomb exploderade nära diplomatkvarteren. Minst åtta personer dog.
Den egentliga målet var landets försvarsminister. Han undkom dock. En hög smäll och skottlossning hördes även nära den skyddade gröna zonen. Där är bland annat USA:s ambassad belägen med stark närvaro av lokalt vaktanställda och soldater från marinkåren.
Tog på sig ansvaret
På onsdagen tog talibanerna på sig ansvaret för attentatet mot försvarsministerns hem i Kabul. Samtidigt varnade en talesman för den islamistiska gruppen att fler attacker är att vänta mot topptjänstemän i landet, rapporterar nyhetsbyrån AFP.
De ökade striderna, talibanernas framryckning och osäkerheten inför framtiden, om talibanerna ska komma tillbaka och införa sitt extrema styre igen, får allt fler civila att lämna sina hem och söka säkerhet på ett lugnare håll i landet eller utomlands. Enligt Rädda Barnens beräkning har cirka 80 000 barn blivit internflyktingar på två månader. Dessutom har många skolor och kliniker blivit förstörda i kriget.
![En ung afghansk internflykting utanför sitt temporära hem i Kabul. Det var i december förra året Bara på de senaste två månaderna har enligt Rädda Barnen cirka 80 000 barn blivit internflyktingar i landet.](/images/article/0272e63e-bb7c-4c67-a7f2-ff77da60ac55/images/1io1k6LnXwESl19jfxDkn6Qb7Yr0-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Provinsen Helmands huvudstad Lashkar Gah, med runt 200 000 invånare, är av stor strategisk och symbolisk betydelse för regeringen. Inför anfallet uppmanades stadsborna att ge sig iväg så fort de kan. Men många fastnade i eldgivningen från flera håll. BBC har rapporterat om lik på stadens gator.
”Vi är födda att dö”
Enligt FN-missionen Unama hade på tisdagen 40 människor dött och över 100 skadats i Lashkar Gah. På onsdagen flydde dussintals civila när den reguljära armén inledde ett motangrepp mot talibaner i staden, uppgav invånare för Al Jazira.
– Det går inte att fly från området eftersom striderna rasar. Det finns ingen garanti att vi inte dödas på vägen ut, säger Lashkar Gah-bon Saleh Mohammad till AFP enligt TT. Han lägger skulden både på regeringen och talibanerna.
Bara de som har bil och pengar lyckats ta sig ut, uppger en annan stadsbo.
– De familjer som inte har råd att fly tvingas stanna. Vi vet inte vart vi ska ta vägen eller hur. Vi är födda att dö, säger Halim Karimi till AFP.
![En patrull ur de afghanska specialstyrkorna patrulelrar de övergivna gatorna under striderna i Lashkar Gah på tisdagen.](/images/article/0272e63e-bb7c-4c67-a7f2-ff77da60ac55/images/2teks2yReC3Zq0pWUjSq5sJea49M-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Den befälhavare som leder talibanernas anfall mot Lashkar Gah, Mawlavi Talib, är en av 5 000 tidigare fångar som släpptes av den afghanska regeringen förra året under påtryckningar från USA, säger afghanska och västliga tjänstemän till The Wall Street Journal.
Närvaron av talibanernas krigare är en ny påfrestning i relationerna mellan Washington och Kabul när den USA-stödda regeringen kämpar för att avvärja talibanattacker i hela landet, skriver tidningen.
Turkiet kritiskt mot Washington
Turkiet är kritiskt till Washingtons plan att låta afghaner som har jobbat för amerikanska styrkor och organisationer, till exempel tolkar, kan få komma till USA genom tredjeländer. Det kan orsaka en ny regional migrationskris, varnar Ankara.
Redan tros flera hundra tusen afghaner ha tagit sig till Turkiet via Iran. Det ökar också trycket på EU som är beroende av de turkiska myndigheterna för att förhindra en repris på vad som hände 2015-2016 när omkring en miljon migranter tog sig till Europa, inte minst från det turkiska fastlandet, via Egeiska havet, och till de grekiska öarna.