Tre mördade barn. Sedan följde de värsta upploppen på över ett decennium i Storbritannien. Handlar det om rasism, högerextremism, eller något annat? Engelsmännen försöker sätta ord på vad som egentligen hänt. – Det här har bubblat sedan 27 år tillbaka när man öppnade upp gränserna, säger demonstranten Craig från Newcastle.
Längs med den vitgråa fasaden på Holiday Inn Express-hotellet i engelska Rotherham syns fortfarande märken från stenar och puts som lossnat.
Så sent som för en vecka sedan bodde asylsökande här. Nu är ingången avspärrad med blå polistejp och det står vakter i entrén. Genom de krossade fönstren går det att se fördragna gardiner i rummen. De asylsökande har flyttats till hemlig plats efter ett våldsamt upplopp där över 700 personer deltog. Stenar och flaskor kastades mot både hotellet och polisen, och soptunnor användes för att starta bränder intill fasaden.
Det hela slutade med att 51 poliser skadades, varav en slogs medvetslös, och flera personer greps.
På hotellet i Rotherham bodde runt 270 människor som sökt asyl i landet. De har nu alla flyttats till en annan plats i England, men myndigheterna går inte ut med var de befinner sig. Bild: Paul Wennerholm
1/2
Det har gått nästan två veckor sedan en 17-årig kille greps misstänkt för att ha knivhuggit 13 personer, varav de flesta barn, inne på en dansskola i engelska Southport. Men det som började med ett våldsdåd har vuxit till en diskussion långt bortom händelsen i Southport.
Efter att tre unga flickor dog bröt våldsamma upplopp ut på flera platser runt om i landet – de största som landet sett på 13 år. Ett av upploppen skedde här vid hotellet i Rotherham. Ytterligare ett hotell som inhyste asylsökande attackerades i Tamworth, strax norr om Birmingham.
Det här är de brittiska migranthotellen
Storbritannien har haft svårt att hitta lämpliga bostäder för att husera asylsökande medan de väntar på att deras ansökan ska granskas. Därför används bland annat hotell. Men den brittiska regeringen har sagt att det är en tillfällig lösning medan man letar efter ”mer lämpliga” platser.
Enligt den senaste uträkningen som gjordes i april tidigare i år finns det i dag 277 hotell i Storbritannien som fungerar som asylboenden. På hotellet i Rotherham beräknas det finnas omkring 270 asylsökande som bor där.
Asylhotellen beräknas kosta Storbritannien 8 miljoner pund om dagen, vilket blir en årlig kostnad på nästan 2,9 miljarder.
Den brittiska regeringen har tillkännagett planer på att i stället inhysa asylsökande på bland annat militäranläggningar, pråmar och obebodda studenthem för att minska på kostnaderna.
Men den nationella revisionsmyndigheten (NAO) sa att medan regeringen ursprungligen bedömde att de planerade platserna skulle spara pengar, så tyder de senaste uppskattningarna på att de kommer att kosta 46 miljoner pund mer än att använda sig av hotell.
Källa: Gov.uk, Reuters
Alison och Harley jobbade bredvid upploppet i Rotherham
Samma dag som upploppet bröt ut i Rotherham jobbade kocken Alison, som inte vill ha med sitt efternamn, och ägaren Harley Dawson på puben som ligger mittemot hotellet som blivit ett asylboende. När de fick höra att det skulle komma folk som planerade en demonstration vid hotellet valde de att stänga puben, men fortsatte att jobba i hopp om att de skulle öppna igen senare.
Alison och Harley Dawson jobbar på en pub som ligger tvärsöver gatan från hotellet. När det var upplopp i Rotherham hamnade de mitt i det. Bild: Paul Wennerholm
Det hela började ganska lugnt, menar de. Men vid lunchtid hade plötsligt en massiv hop av människor samlats och ilskan tilltog.
– Det var bara galenskap. Människor kastade sten på hotellet, mot polisen och ropade slagord. Det var surrealistiskt, säger Harley Dawson.
Över 700 personer tros ha deltagit i upploppet utanför hotellet i Rotherham. Alison berättar hur poliser under dagen började komma in till puben och be om vatten.
– Inte långt efter det började de också komma och be om socker. Man såg hur de höll på att tuppa av, de hade så mycket utrustning på sig och var ute där så länge, säger Alison.
Alison och Harley gav mat och vatten till polisens hästar och hundar, som också skadades i upploppen, och pommes-mackor till de utmattade poliserna. Men det var något som inte togs emot väl av folkhopen.
– Vissa tyckte att vi var förrädare eller något, men vi hade ju inget med saken att göra. Det enda vi såg där var människor som behövde hjälp och vi kunde ju inte bara stå och inte göra något, säger Alison.
Harley Dawson säger också att han inte hade någonstans att ta vägen, då han bor i huset intill puben.
– Vi försökte förklara till alla andra som var där att anledningen att vi inte släpper in er är för att ni inte ska sno våra stolar för att kasta på människor. Man kunde verkligen se hur de letade runt efter allt som gick att kasta, säger han.
28-åriga Harley är pubens ägare och bor i ett hus som ligger vägg i vägg med puben. Under upploppet hade han ingenstans att ta vägen. Bild: Paul Wennerholm
1/3
Under dagarna som gått har de diskuterat vad de tror är grogrunden för allt det våld som brutit ut runt om i landet.
– Jag kan inte tala för hela Storbritannien, men jag tror att mycket handlar om kommunikation. Om man hade förstått varför regeringen gör vissa saker hade det varit lättare, säger Alison.
– Det finns människor här i landet som jobbat hårt och som betalar skatt, men som inte har tillräckligt med pengar att betala sina räkningar. Som behöver gå till matbanker, att barn lever i fattigdom. De vill se att skattepengarna går till att stoppa hemlöshet och finansiera ålderdomshem, eller göra att äldre slipper söka finansiellt stöd för att klara värmekostnaderna under vintern. Så det får en att fråga om de pengarna ska gå till någon som kommit hit med båt.
– Jag tror att det är det generella argumentet, men som nu har tagit helt orimliga proportioner.
Det menar britterna ledde till upploppen
Kort efter knivdådet började desinformation spridas på sociala medier. Den 17-årige gärningsmannen hävdades vara en asylsökande båtflykting som funnits på underrättelsetjänsten MI6 bevakningslista. Men i själva verket var han född i Wales huvudstad Cardiff, med kristna föräldrar från Rwanda.
Det här har hänt: Båtflyktingarna i Storbritannien
Sedan 2020 har allt fler asylsökande migranter gjort riskfyllda resor över den engelska kanalen med små, ofta överfulla, båtar.
Ett av de löften som den förra konservativa premiärministern Rishi Sunak kom med var att man skulle stoppa migranter från att anlända med båtar.
Men här har Brexit spelat en roll, då det blivit svårare för Storbritannien att skicka tillbaka migranterna till EU-länder.
År 2022 slöt Storbritannien och Frankrike ett avtal för att försöka stoppa migrantströmmen, bland annat genom ökad fransk patrullering i Engelska kanalen.
Under våren 2024 drev regeringen igenom ett kritiserat avtal med Rwanda, som gick ut på att man skulle skicka asylsökande dit medan man gick igenom deras ansökan.
Sedan dess har det varit val och Storbritannien har fått regeringsskifte för första gången på 14 år. Den socialdemokratiska Labourledaren Keir Starmer stoppade Rwanda-avtalet och inga asylsökande har skickats dit.
Källa: UI
När GP pratar med britter i städerna Rotherham, Newcastle och Middlesbrough om varför upploppen brutit ut så kan det låta såhär:
– Vi vill att alla ska komma överens. Alla är människor. Det är idioter, English Defence League (en högerextrem rörelse som motsätter sig invandring och islamism, red. anm.) och sån skit, som startar trubbel.
Det är vad Janette Patterson och Michelle Moneypenny i Newcastle säger. Liknande åsikter delas av de tusentals människor som samlats på gatorna under de senaste dagarna i form av motprotester.
GP pratar även med flera människor som har utländsk bakgrund, men många av dem vill inte bli citerade eller vara med på bild. Flera tycker att händelserna har satt spår.
– Som invandrare har det här varit väldigt läskigt. Att människor med sådana åsikter kan gömma sig mitt ibland alla andra, säger 23-åriga Lesedi Aphane och får medhåll av sin vän Mansoora Begum.
Janette Patterson och Michelle Moneypenny är på besök i Newcastle från York. De säger att det finns människor som inte delar åsikterna som de har. Michelle Moneypenny tycker att det är upprörande att se att andra länder varnat för att man ska komma och besöka Storbritannien. Bild: Paul Wennerholm
1/4
Men när GP pratar med folk kan det också låta såhär:
– Vi måste vända båtarna, kasta bort deras pass och skicka dem rätt tillbaka. Och vi borde bara hjälpa de som faktiskt är i ekonomisk nöd.
Det samtalet pågår inne på en bar i Newcastle. En grupp män, som gärna pratar men som vill vara anonyma, säger att upploppen har rötter i en frustration över invandringen till landet.
Männen i baren säger att de även är trötta på landets ”two tier”, eller tvådelade, system. De påstår att vissa personer, som de vars åsikter stämmer överens med upploppsdeltagarna, inte får yttrandefrihet. De påstår att vissa rörelser, och refererar till Black Lives Matter-protesterna 2020 och de pro-palestinska demonstrationerna under hösten 2023, får demonstrera utan att polisen ingriper mot dem.
Argumenten har spridits av tongivande högerextrema profiler som Tommy Robinson – som varit med och grundat den högerextrema rörelsen English Defence League – och högernationalistiska politiker som Nigel Farage. Samtidigt har många brittiska medier och även landets polis dementerat påståendena, och menar att det är det kraftiga våldet som fått konsekvenser.
På samma bar drar en av de anställda GP:s fotograf åt sidan. Han ber att vi inte ska skriva ut namnet på stället eller ta några bilder, för att han är rädd att deras andra stammisgäster inte delar åsikterna och kommer bli arga och bojkotta puben.
Här i bildspelet kan du läsa vad olika britter svarat när de fått frågan vad de tycker om den senaste veckans händelser och vad som ligger till grund för det.
Anthony Baker och Holly Faui jobbar tillsammans i en butik i centrala Middlesbrough. ”Det är det faktum att vi haft Tories för 14 år som är problemet och som Labour nu försöker plocka upp spillrorna från. Folk säger att de vill rädda sin stad, och så länsar de matbutiker. Vill de ha ändring så borde de åka till London.” Bild: Paul Wennerholm
1/9
”Om vi inte kan göra våra röster hörda kommer folk att reagera”
På fredagen är en av gatorna i centrala Newcastle avspärrad. På en sida av den har hundratals motdemonstranter samlats. Många bär plakat med ord som ”flyktingar – välkomna”.
På andra sidan är det en betydligt mindre skala människor som samlats, mellan 50 till 100 personer. De står mer uppdelat och en del har med sig den engelska flaggan.
”Vems gator? Våra gator!”, skanderas från båda håll.
På fredagen var det en stor grupp motdemonstranter som samlades på gatorna. Många bar på skyltar med budskap som de visade upp. Bild: Paul Wennerholm
1/3
I mitten, i ett slags ingenmansland, står ett 70-tal poliser i kravallutrustning som bildat en dubbelmur mellan de två grupperingarna. I kvarteret finns ytterligare hundratals kravallpoliser utstationerade.
Längst fram vid muren av kravallpoliser står en man med den engelska flaggan som en mantel över axlarna. Han heter Craig och bor strax utanför Newcastle och säger till GP att han kommit hit för att höja sin röst mot immigrationen.
– Southport var en brännpunkt som startade allt. Det var desinformation som spreds om det, men det visar bara på hur nära till hands det låg, säger Craig.
– Det här har bubblat sedan 27 år tillbaka när man öppnade upp gränserna.
Craig, som inte vill medverka med sitt efternamn, säger att han kommit till Newcastle för att demonstrera mot invandringen till landet. Bild: Paul Wennerholm
Det som Craig är upprörd över, och som han menar att andra också är, är att människor kommer till Storbritannien på illegala sätt.
– Jag vill att de ska stoppa båtarna. Det är det första som måste göras. Det kanske finns en massa människorättslagar, men vi måste få stopp på det – eller att hitta ett sätt att integrera dem in i våra liv.
– Det spelar ingen roll vilken hudfärg de har. Det hade inte spelat någon roll om båtarna var fyllda med vita katolska kvinnor från Frankrike. Vi har inte infrastrukturen för det.
Han säger att han inte har kunnat gå till tandläkaren på åtta år och menar att det hänger ihop med att resurserna inte räcker till alla som är i landet.
– Brittiska skattebetalare får betala den exponentiella tillväxten. Pengarna går inte till hus, inte till nya tjänster, inte till polisen och vi kommer aldrig få gå i pension, säger Craig.
– Jag stöttar inte alls våldet som varit. Men vårt land har röstat för mindre invandring i så många år och om vi inte kan ha en politisk diskussion och inte kan få våra röster hörda, så får det ju folk att reagera. Nu får vi inte ens prata om det utan att kallas fascister, det är vad invandringen gjort mot vårt land.
Så mycket spenderar Storbritannien på asylsystemet
Mellan 2022 och 2023 spenderade Storbritanniens regering nästan 1 200 miljarder pund – motsvarande ungefär 45 procent av landets BNP.
Enligt den brittiska regeringens beräkningar anlände över 45 700 personer med små båtar till landet år 2022, vilket var en ökning med 60 procent jämfört med året innan.
År 2023 uppskattade regeringen att asylsystemet kostat Storbritannien runt tre miljarder på ett år, vilket för 2022-2023 motsvarade 0,2 procent av regeringens spenderande.
Källa: Gov.uk, Institute for Fiscal Studies
På fredagen hålls två demonstrationer på en gata i centrala Newcastle. På en sida samlas en mindre skara människor som protesterar mot landets migration, på den andra en stor grupp motdemonstranter. Bild: Paul Wennerholm
”De skyller på det mest uppenbara, att invandrare tar våra jobb”
På den andra sidan står Jenny Tang och Liam Walker. De har kommit för att ta del av stämningen.
– Det har varit en mardröm för mig. Att man inte vetat vad man ska förvänta sig när man går längs med gatan. Att det känns som att du kan ha en måltavla på din rygg, säger Jenny Tang.
– Men det är fint att se allt stöd här. Det känns betryggande. Min mamma invandrade hit och jag är född i landet. Men de ser det inte så.
32-åriga Jenny Tang har tyckt att det känts obehagligt att vara ute på gatorna efter upploppen. Hon har varit rädd för att själv bli en måltavla för dem. Bild: Paul Wennerholm
1/2
Paret får samma fråga som Craig om vad de tror ligger till grund för upploppen och ilskan i landet.
– Jag tror att det mest beror på att politiker inte vill hjälpa till eller investera i samhället och sen skyller de på det mest uppenbara, att invandrare tar våra jobb eller att de orsakar förlängda väntetider i sjukvården. Att det inte finns tillräckligt för det att gå runt, säger Liam Walker.
– Och en del på okunskap. Media spelar ju också en roll. Klart att det beror på människorna, men samtidigt är det inte bara deras fel när de matas med lögner, säger Jenny Tang.
Upploppen i Middlesbrough – rasism eller utsatthet?
Butikerna längs med en av huvudgatorna i Middlesbrough har plywoodskivor fästa över fönstren. Men ett café sticker ut då fönstren inte är krossade. Bakom disken står 15-åriga Lena Sobieraj tillsammans med sin pappa Armand Sobieraj.
Far och dotter Sobieraj jobbar tillsammans under torsdagen i deras café. Det våldsamma upploppet i staden beskriver 15-åriga Lena Sobieraj som ”märkligt”, men samtidigt är hon van vid att staden kan vara våldsam. Bild: Paul Wennerholm
1/3
Hon berättar att anledningen att deras fönster klarade sig under det första upploppet var för att en polisvan parkerats precis intill fönstret så att ingen kunde ta sig förbi. Men inför det följande upploppet hade de inte tur med ett sådant skydd.
– Vi funderade på om vi skulle ta bort ordet ”polskt” som står på fönstret. Men sen kände vi att vi redan gått igenom så mycket. Om de skulle krossa det så krossar de det, säger Lena.
Hennes föräldrars café har varit med om tre rån. De har även fått fönstren förstörda förut utan att det rört sig om upplopp i staden. I stället menar Lena att det varit ”helt klart invandrarfientliga” motiv.
– Det finns ett hat mot invandrare av alla slag här, säger Lena Sobieraj.
– Och sen gillar de inte polisen. De vill vara dessa falska patrioter, fyller hennes pappa Armand Sobieraj i.
Lena Sobieraj häller upp en kaffe i en take away mugg till Mohammed Arshad dom är en återkommande kund. Bild: Paul Wennerholm
1/1
Men Armand Sobieraj ser att upploppen snarare har sin grund i socioekonomiska faktorer.
– Det har ingenting med dödsfallen i Southport att göra. Det är en ursäkt att uttrycka frustration över situationen i Storbritannien. Att livet är hårt och att det är dyrt att leva, säger Armand Sobieraj.
Middlesbrough har i flera olika sammanställningar rankats som ett av Storbritanniens mest eftersatta områden. En undersökning som landets myndighet för nationell statistik (ONS) gjorde 2021 visade att nästan 60 procent av områdets hushåll lever i någon form av utsatthet.
Den visar också att en betydande andel av befolkningen antingen aldrig arbetat, eller är långtidsarbetslösa.
Armand Sobieraj flyttade till Storbritannien för 18 år sedan tillsammans med sin fru. De kom från Polen och har byggt upp sina liv här. Bild: Paul Wennerholm
För 18 år sedan flyttade Armand Sobieraj från polska Kielce till Storbritannien tillsammans med sin fru. Han beskriver det som att han inte hade mycket mer än väskorna de hade med sig och att de byggt upp sina liv ”från noll” i Middlesbrough.
– Här upplevde jag en total skillnad på livsinställning. Det är första gången jag sett familjer där ingen jobbat i flera generationer, säger Armand Sobieraj.
– Det är som att de säger ”varför behöver jag ett jobb, regeringen kommer att betala för mig”. Det är inte något som går att ändra heller på några år, för det är en åldrad livsstil.
Han ser att det hänger ihop med varför folk går ut på gatorna, ibland i en stad där de själva bor, och utför så mycket destruktivitet.
– Frustrationen har liknande tongångar som inför Brexit. Då var det att polska invandrare tog våra jobb.
– Om du inte vill arbeta, men ändå vill ha tjänsterna. Vem ska göra det då?
GP:s reporter Alexandra Turku och fotograf Paul Wennerholm. Bild: Paul Wennerholm