VM i Frankrike spåddes bli damfotbollens stora internationella genombrott. Och intresset för det svenska damlandslaget, som i kväll möter Nederländerna i semifinal, har varit stort på hemmaplan.
14 171 artiklar och nyhetsinslag har publicerats om damlandslaget i år, runt 850 fler än när herrlandslaget i fjol tog sig till VM-kvartsfinal i Ryssland, enligt en undersökning av medieanalysföretaget Retriever.
En kvartsfinalplats som dessutom var den första sedan VM 1994.
Från januari till 10 juli, tre dagar efter kvartsfinalförlusten mot England, publicerades 13 323 artiklar och nyhetsinslag om herrlandslaget.
– Det är otroligt viktigt och går liksom inte att komma undan från, säger den före detta landslagsspelaren Therese Sjögran om siffrorna.
"Gjort ett avtryck"
Men den stora utmaningen blir, enligt Sjögran, att rida på intressevågen även efter mästerskapet.
– Oavsett hur det går i semifinalen har spelarna gjort ett avtryck. Det måste vi i de allsvenska klubbarna bli bättre på att ta vara på för att få damallsvenskan att lyfta, säger Sjögran, som är sportchef i damallsvenska Rosengård.
Sjögran drar paralleller till VM 2003, där hon själv medverkade och som också blev en form av erkännande för sportens internationella status.
– Även om damfotbollen fick sitt genombrott då har mycket hänt sedan dess. Klubbverksamheten i Sverige har inte dragit nytta av landslagets framgångar. Det har vi jobbat hårt med inför detta VM, säger hon.
Enligt Helen Widmark, analyschef på Retriever, är jämställdhet ett tema i bevakningen av damlandslaget och något som inte skrivs om i samma utsträckning när det gäller herrlandslaget.
– En tiondel av det som skrivs handlar om jämställdhet. Det är Kosovare Asllani som skapar mest rubriker för att hon sticker ut hakan mot marknadsföringen av damlandslaget som hon är kritisk till, säger Widmark.
Damlandslaget mer öppet
– Andra exempel är Stefan Löfven som ryter till om lönerna, Jimmy Durmaz som skänker sin landslagsbonus till damerna och Svenska fotbollförbundet som kommenterar att det ekonomiska gapet är för stort.
Therese Sjögran menar att förklaringen kan finnas i en kombination av sportsliga framgångar och ett öppnare klimat hos damerna.
– Så klart handlar det om att det har gått så bra som det har gjort. Samtidigt tror jag att damlandslaget är mer tillgängligt än vad herrarna är vilket kan vara en sak som påverkar.
Medieanalysföretaget Retriever har undersökt hur många artiklar och inslag som har publicerats om respektive nyhetshändelse. Underlaget baseras på antal artiklar i samtlig svensk redaktionell media, både webbaserade och tryckta tidningar, samt etermedias nyhetssändningar under perioden 1 januari–10 juli 2018 (herrlandslaget) respektive 1 januari–2 juli 2019 (damlandslaget). Mätperioden är årsskiftet till och med tre dagar efter respektive kvartsfinal.
Källa: Retriever
1) Kosovare Asllani, 7 261 artiklar och inslag
2) Nilla Fischer, 6 886 artiklar och inslag
3) Hedvig Lindahl, 6 375 artiklar och inslag
4) Caroline Seger, 6 194 artiklar och inslag
5) Stina Blackstenius, 5 761 artiklar och inslag
Källa: Retriever